Har du hört något påstående på vagnen om det nya coronaviruset som inte kan stämma, eller såg du en Facebookpost som är för bra för att vara sann? Skriv in påståendet i vår liverapportering i slutet av artikeln, så kanske du kan få svar på just din fråga.
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/1t5zq9p-0uks4SvKwXK_wubQxnFE-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Coronaviruset kan smitta från hundar till människor
Det finns i dagsläget inget som tyder på att husdjur kan sprida smitta eller bli sjuka av det nya coronaviruset SARS-CoV-2 som sprids över stora delar av världen, enligt Karl Ståhl, tillförordnad statsepizootolog vid SVA, Statens veterinärmedicinska anstalt.
– Viruset kommer ursprungligen från djur, men det finns inget som tyder på att hundar eller andra sällskapsdjur kan sprida smitta eller bli sjuka av det. I dagsläget är det en smitta som smittas från människa till människa, säger han.
Även Folkhälsomyndigheten i Sverige skriver att det i nuläget inte finns några uppgifter om smitta från människa till husdjur, och inte heller tvärt om.
Tidigare har också världshälsoorganisationen, WHO, gått ut med information om att det inte finns några bevis för att covid-19 skulle kunna spridas från hundar till människa. (18/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/20-ALFoHexvQBOCm7sSsD559I7fE-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Gravida som får coronaviruset smittar automatiskt sina bebisar
Enligt Tomas Bergström, professor i klinisk mikrobiologi vid Göteborgs Universitet, finns det inga rapporter om att coronaviruset skulle smitta fostret i mammans mage.
– De flesta virusinfektioner har svårt att ta sig över moderkakan, säger han.
Zikaviruset, som kan orsaka missbildningar hos nyfödda barn om en gravid kvinna skulle bli smittad, är ett ovanligt undantag. Hade det visat sig att det finns ett samband med fosterskador eller missfall bland coronasmittade, borde det ha rapporterats nu, menar Tomas Bergström.
– Det är klart att det är en av de uppföljningar man får göra runt om i världen, för många har inte hunnit föda barn ännu. Det här är stora virus, så vi skulle i så fall redan sett det med alla de humana coronavirus som finns. Det är ju vanliga infektioner i vanliga fall, och det finns inga sådana rapporter om fosterskador hos människan, säger han.
Eftersom informationen kring coronaviruset och graviditet i nuläget är begränsad, råder Folkhälsomyndigheten gravida kvinnor att vidta samma försiktighetsåtgärder som vid andra smittsamma sjukdomar. (17/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/38jtQZIkivyuGhSjvr0Yp8U4mzR4-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Äldre människor borde hålla sig hemma
Under måndagen kom Folkhälsomyndigheten med nya rekommendationer, efter tecken på allmän spridning i landet.
För att bromsa spridningen rekommenderar myndigheten nu att personer över 70 år begränsar sina kontakter med andra så långt som möjligt "de kommande veckorna". Det innebär bland annat att man så långt som möjligt ska undvika folksamlingar som kan uppstå i exempelvis kollektivtrafik, affärer eller offentliga lokaler.
– Och nu har vi en period när man inte ska träffa sina gamla släktingar om det inte är helt nödvändigt. Den som har symtom ska definitivt inte göra det, sa Anders Tegnell, statsepidemiolog på Folkhälsomyndigheten, under en presskonferens på måndagen. (16/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/4hdoOqAblIeMrYbdeNPmW8UTXYKg-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Pollenallergiker kan få coronaviruset enklare än andra
Pollen gör alla människor, oavsett om man är allergiker eller inte, mer mottagliga för virusinfektioner, enligt en studie genomförd av bland annat Åslög Dahl, forskare vid institutionen för biologi och miljövetenskap på Göteborgs universitet.
– Pollenet i sig sprider inte smitta. Däremot är det så att det läcker ut ämnen som skruvar ner försvaret mot virus. Kroppen drar inte igång immunförsvaret mot virus i samma kraft som vanligt när det är mycket pollen i luften, säger hon.
Studien, som genomfördes innan det nya coronavirusets spridning i runt om i världen, gäller andra luftvägsvirus.
– Corona har inte testats på detta sättet eftersom det är nytt. Men detta gäller det allmänna immunförsvaret mot virus, så sannolikt är det så mot corona också, säger hon.
Åslög Dahl uppmanar därför alla att hålla koll på pollenhalterna, och till exempel undvika träning utomhus och onödig vädring när halterna visar sig vara höga.
– Helt enkelt sådant som pollenallergiker brukar få tänka på, säger hon.
Det går däremot inte att fastslå att risken att bli smittad av coronaviruset är högre bland pollenallergiker, menar Jan Lötvall, professor i allergisjukdomar vid Göteborgs universitet.
– Jag har sökt mycket på sådan information och inte hittat något, säger han. (16/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/5vbMXsnQH8JGWPK-qefOmf_jc7e8-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Har man haft Coronavirus kan man ej få det igen
Det finns i nuläget ingen forskning som visar att man skulle kunna bli infekterad mer än en gång av det coronavirus som just nu sprids över stora delar av världen.
– När det gäller just det coronaviruset man har varit infekterad av, är man sannolikt immun mot det i fortsättningen, säger Tomas Bergström, professor i klinisk mikrobiologi vid Göteborgs Universitet.
Däremot verkar det inte finnas någon korsimmunitet för coronavirusen. Det innebär att du kan bli smittad av olika typer av coronavirus, menar Tomas Bergström.
– Men har du haft SARS-CoV-2, så anser alla att det är ytterst sannolikt att man är immun, och att det är under lång tid, säger han. (16/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/6vFQdSLstqPJKZH-SH9ngIBj48PA-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Maten kommer att ta slut
Det är inte sannolikt att pandemin kommer få så stora konsekvenser att matförsörjningssystem börjar svikta. Däremot kan hamstring i sig skapa obalans och oreda. Redan nu märker dagligvaruhandeln av att människor hamstrar, enligt Andreas Aspsäter, chef varuflöde på Coop och ordförande för Svensk Dagligvaruhandels logistikråd.
– Vi ser en tendens till hamstring, ja. Det är en ökad försäljning just nu och vi gör allt vi kan för att hålla produktionen igång och leverera ut till butik. Men vissa artiklar tar slut. Det handlar om artiklar med lång hållbarhet, konserver, torrjäst, alkogel och febernedsättande.
Men handeln är ännu inte i närheten av en situation där matförsörjningen hotas.
– Att det inte skulle finnas mat till befolkningen, det är vi inte i närheten av. Nu är det vissa artiklar som inte finns. Men om till exempel en viss pastasort är slut finns det andra att ta istället.
Nu är det inte viruset som ställer till problem och får olika artiklar att ta slut, snarare hamstringen i sig, enligt Andreas Aspsäter.
– Det är snarare rädslan att samhället stänger ner. Det är min personliga uppfattning. Att folk läser i tidningen vad de behöver ha för att klara sig och de varorna tar slut. Det är ett större problem än viruset, säger Andreas Aspsäter.
Hamstring skapar obalans
Mats Abrahamsson är professor i logistik och kvalitetsutveckling på Linköpings Universitet. Han håller med om att hamstring riskerar att skapa obalans i systemen.
– Det som är lurigt med hamstring är att det på kort sikt skapar en hög efterfrågan. Det ger en signal i logistiksystemen om att det behöver fyllas på väldigt mycket. På kort sikt blir konsekvensen brist på varor och på lång sikt för mycket varor. Det gör att hela systemet blir lidande. Hamstring är ett elände när det inte behövs.
Mats Abrahamsson påpekar att han inte forskat specifikt på matförsörjning men tror ändå att de svenska systemen är robusta nog att stå emot.
– Jag tror det svenska dagligvarusystemet är ganska stabilt och jag tror inte man kommer överreagera i onödan. Vissa varor kan ta slut men värre än så tror inte jag det kommer att bli, säger han.
Hamstring är alltså onödigt om rädslan är att maten tar slut. Däremot kan det leda till att man inte behöver besöka affärer lika ofta och således kan klara sig längre om man blir sjuk. (15/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/7Rk2QjZKvLVBU8JmuvwOYCNiXV-Q-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Du kan ha varit smittad utan att veta om det, och utan något som helst symtom
– Så är det med alla virusinfektioner, så det är sannolikt sant, svarar Tomas Bergström, professor i klinisk mikrobiologi vid Göteborgs Universitet, på påståendet.
Han menar däremot att det ännu inte går att säga med säkerhet, och att det är något man kanske kan få reda på i efterhand.
– Vad gäller andra virus är asymtomatisk smittöverföring från helt friska mycket ovanligare, än i samband med symtomutbrottet. Det är då man är som mest smittsam, säger han.
Smittsamheten är alltså i regel relativt låg innan symtom visar sig vid virusinfektioner, menar han. (15/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/8UFZ0vDMfgtgcMg1jg6CDAcmhVRo-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Ju mer miljöproblemen ökar, desto fler virusutbrott kommer att komma
Om detta stämmer eller inte beror lite på vilken typ av sjukdom det handlar om och vilken typ av miljöproblem som åsyftas, enligt Mikael Berg, professor vid Institutionen för biomedicin och veterinär folkhälsovetenskap, enheten för virologi, på Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU). Vektorburna sjukdomar, det vill säga där en annan organism är smittbärare, kan bli vanligare när klimatet blir varmare.
– Virus som vi normalt inte har här uppe kan kan tänkas komma hit, beroende på att vi får en annan miljö här. Ett exempel är att myggarter som normalt sett inte finns här kan flytta hit.
Men som i det här fallet, med ett coronavirus som tar klivet från djur till människa – kan det bli vanligare på grund av klimatförändringar?
– Jag har svårt att tänka mig det. Min personliga tro är snarare att det kan handla om mänsklig påverkan. Som att skövla regnskogar vilket tvingar vilda djur närmare tamdjur och människor. Om man förstör vilda djurs habitat och inkräktar i deras normala miljö kan det bli en påtvingad kontakt mellan vilda djur, tamdjur och människor som gör att virus kan ta klivet över. (15/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/9QJmjJd8tufhjaeJvlKkU4C5iCs4-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Pandemin kan kasta in världen och Sverige i en ekonomisk kris
En brasklapp här är att ingen vet någonsin säkert vad som kommer hända i världsekonomin, allra minst med tanke på all osäkerhet som den nuvarande pandemin orsakar. Men oron för konjunkturen är befogad. Det menar Ola Olsson, professor i nationalekonomi vid handelshögskolan, GU.
– Det är klart att det är en befogad oro men de börsfall som varit. Sammantaget är det ett av de största börsfallen i modern tid.
– Det kommer att vara ett stort produktionsbortfall och en chock både vad gäller utbud och efterfrågan. Åtminstone på kort sikt lär det kyla och minska ekonomisk aktivitet. Det är tveklöst så.
Finns det förutsättningar för ekonomin att studsa tillbaka?
– Ja, det kan den göra. Om pandemin dör ut står många länder, inklusive Sverige, väl rustade för att fortsätta utvecklas. På så sätt finns det anledning att tro att ekonomin kommer återhämta sig. Frågan är hur lång tid det kommer att ta. (15/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/10kXF33u2KVIibfZxbFsifM8Z_lKE-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Andra influensavaccin kan ge ett visst skydd även mot Coronapandemin
Detta stämmer inte, enligt Tomas Bergström, professor i klinisk mikrobiologi vid Göteborgs Universitet.
– Nej. Virus är väldigt olika och det finns inget vaccin mot något coronavirus, hela familjen saknar vaccin. Därför kan jag säga säkert att inget av de vaccin vi har mot virus kommer att fungera. De är för olika. (15/3)
![](/images/article/72f2959b-30a0-471c-aec0-903d0beeacf3/images/11mxM44kXm7LRXofjTCLpnqT0PnT0-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Handsprit hjälper inte mot virus
Handsprit har en effekt, det menar flera sakkunniga som GP talat med. Men däremot är det bra att komma ihåg att tvål och vatten duger fint – kanske till och med bättre. Men handsprit tar död på coronavirus, enligt Tomas Bergström, professor i klinisk mikrobiologi vid Göteborgs Universitet.
– Om viruset har ett hölje, ett fettskikt runt sig som det här har viruset har, kan handsprit fungera. Men mot vinterkräksjuka, orsakat av calicivirus, som inte har ett fetthölje, är handsprit verkningslöst. (15/3)